RÍMSKOKATOLÍCKA CYRILOMETODSKÁ BOHOSLOVECKÁ FAKULTA
UNIVERZITY KOMENSKÉHO V BRATISLAVE

TEOLOGICKÝ INŠTITÚT SV. FRANTIŠKA XAVERSKÉHO
V BANSKEJ BYSTRICI - BADÍNE

študent DŠ
Ing. Vladimír Výboh 

Ježišova modlitba

Seminárna práca písaná pod vedením ThDr. Stanislava Vargu PhD.
z Nového zákona.

Badín, 2004
1.	
Úvod
Keď som sa pred desiatimi rokmi naučil modliť ruženec,  modlil som sa všetky desiatky každý deň, a predmodlieval som sa ho aj pred sv. omšou v kostole. Modlitba ruženca mi v tomto období prinášala hlboké duchovné zážitky, útechu i povzbudenie. No po pár rokoch sa mi stal nielen ruženec, ale aj modlitba celkovo veľmi ťažkou a nachádzal som záľubu v jednoduchej pozornosti voči Bohu, len tak pred krížom, či Bohostánkom. 
Dnes som rád, keď sa  ráno stihnem aspoň prežehnať, počas ťažkých chvíľ v priebehu dňa spomenúť si na Pána a večer sa s manželkou pomodliť jeden desiatok ruženca. Môj deň plný aktivity a namáhavej práce, keď mám dojem, že občas robím za troch, ma úplne vyčerpáva. V týchto, pre mňa tak ťažkých chvíľach, často cítim potrebu intenzívnejšej modlitby.
Vedomie mojej, tak biednej modlitby ma vedie ku skúmaniu ako sa modlil Ježiš a čo nám odporúča on sám v nádeji, že mi to pomôže pochopiť a znovu objaviť modlitbu, takú akú potrebujem.
Ježiš v NZ často hovorí o modlitbe, ale ešte častejšie sa sám modlí. To znamená, že sa modlil on, ale aj to že sa skutočne modlil sám – teda osamote. Len vo výnimočných prípadoch zobral so sebou svojich učeníkov, presnejšie vybraných apoštolov Petra, Jakuba a Jána. Stalo sa tak na hore premenenia, keď sa počas modlitby tak zjednotil s Otcom, že sa premenil a tvár mu zažiarila: “Ako sa modlil, zmenil sa vzhľad jeho tváre a jeho odev zažiaril belobou.” (Lk 9,29)
Jeho stretnutie s Otcom malo vplyv aj na jeho telesnú schránku. Neskôr v Getsemanskej záhrade, tiež zobral tých troch a išiel sa modliť, lenže aj vtedy: “Trochu poodišiel, padol na tvár a modlil sa” (Mt 26,39a)
Boli to skutočne výnimočné chvíle modlitby, ktoré chcel Ježiš prežiť v spoločenstve aj so svojimi najbližšími učeníkmi. Prečo ich inak so sebou nebrával modliť sa? Vždy odchádza do samoty, do púšte, na horu, jednoducho tam, kde môže byť sám s Otcom. Vždy keď evanjelisti spomínajú takýto Ježišov útek do samoty, nasleduje, určité rozhodnutie, zmena. “Pán hovořil s Otcem před pokušením v poušti (Mk 1,13), před veřejnou činností v samotě noci a hor (Mk 1,35), před volbou apoštolů (Lk 6,12), před velkým zázrakem rozmnožení chleba (Jn 6,11) a vzkříšení Lazara (Jn 11,41-42).” (J.Hrbata, 1991, s.562)
Samota – najviac zvýraznená vlastnosť Ježišovej modlitby. Ježiš odchádza do samoty, väčšinou skoro ráno, alebo večer, či strávi v nej aj celú noc. Akoby, noc, tma a ticho ešte viac umocňovali chvíle s Otcom. V tejto samote trávi dlhé chvíle. A čím dôležitejšia úloha ho čaká, tým je modlitba dlhšia a intenzívnejšia. Keď si ide vyvoliť Dvanástich modlí sa celú noc (Lk 6,12-13), neskôr keď sa vydá z Kafarnauma na cestu po okolitých dedinách, vtedy vstáva skoro ráno – na úsvite a ide sa do samoty modliť. (Mk 1,35-39)
2.	
Vymedzenie perikopy

Vyvrcholením Ježišovej modlitby, ktorú máme podrobnejšie opísanú, je modlitba v Getsemanskej záhrade (Mt 26,36-46), ktorej predchádzala posledná večera a po nej nasleduje krížová cesta umučenia a ukrižovania. Ešte v Getsemanskej záhrade prídu Ježiša zajať vojaci vedení Judášom.

Ježiš  v  Getsemanskej  záhrade
36 Tu  Ježiš  prišiel s nimi na pozemok, ktorý sa volá Getsemani, a povedal učeníkom: “Sadnite si tu, kým odídem tamto a pomodlím sa.” 37 Vzal so sebou Petra a oboch Zebedejových synov. 
I doľahli naňho smútok a úzkosť. 38 Vtedy im povedal: “Moja duša je smutná až na smrť.
Ostaňte tu a bdejte so mnou!” 

39 Trochu poodišiel, padol na tvár a modlil sa:

 “Otče môj, ak je možné, nech ma minie tento kalich.
No nie ako ja chcem, ale ako ty.”

40 Keď sa vrátil k učeníkom, našiel ich spať.

I povedal Petrovi: “To ste nemohli ani hodinu bdieť so mnou?
41 Bdejte a modlite sa, aby ste neprišli do pokušenia!
Duch je síce ochotný, ale telo slabé.” 42 Znova odišiel a modlil sa: “Otče môj, ak ma tento kalich nemôže minúť a musím ho piť, nech sa stane tvoja vôľa.”
43 A keď sa vrátil, zasa ich našiel spať: oči sa im zatvárali od únavy.

 44 Nechal ich, znova sa vzdialil a tretí raz sa modlil tými istými slovami.
45 Potom prišiel k učeníkom a povedal im: “Teraz už spite a odpočívajte! Hľa, prišla hodina; Syna človeka už vydávajú do rúk hriešnikov. 46 Vstaňte, poďme! Pozrite, môj zradca sa priblížil.”

Ježiš v Getsemanskej záhrade 
		32 Prišli na pozemok, ktorý sa volá Getsemani, a povedal svojim učeníkom: “Sadnite si tu, kým sa pomodlím.” 33
 Vzal so sebou Petra, Jakuba a Jána.

I doľahla naňho hrôza a úzkosť. 34 Vtedy im povedal: “Moja duša je smutná až na smrť.
Ostaňte tu a bdejte!”

35 Trocha poodišiel, padol na zem a modlil sa, aby ho, ak je možné, minula táto hodina. 36 Hovoril:
 “Abba, Otče! Tebe je všetko možné. Vezmi odo mňa tento kalich.
 No nie čo ja chcem ale čo ty.”

37 Keď sa vrátil, našiel ich spať.

I povedal Petrovi: “Šimon, spíš? Ani hodinu si nemohol bdieť? 
38 Bdejte a modlite sa, aby ste neprišli do pokušenia.
Duch je síce ochotný, ale telo slabé.” 39 Znova odišiel a modlil sa tými istými slovami.

40 A keď sa vrátil, zasa ich našiel spať: oči sa im zatvárali od únavy a nevedeli, čo mu povedať.

Keď prišiel tretí raz, povedal im: “Ešte spíte a odpočívate? Dosť už. Prišla hodina: hľa, Syna človeka už vydávajú do rúk hriešnikov. 42 Vstaňte, poďme! Pozrite, môj zradca je blízko.”

Ježiš na Olivovej hore
39 Potom vyšiel von a ako zvyčajne šiel na Olivovú horu a učeníci išli za ním.

 

40 Keď prišiel na miesto, povedal im: 

“Modlite sa, aby ste neprišli do pokušenia!”
41 Sám sa od nich vzdialil asi toľko, čo by kameňom dohodil, kľakol si a modlil sa:
 42 ”Otče, ak chceš, vezmi odo mňa tento kalich!
No nie moja, ale tvoja vôľa nech sa stane!” 43 Tu sa mu zjavil anjel z neba a posilňoval ho. A on sa v smrteľnej úzkosti ešte vrúcnejšie modlil, 44 pričom mu pot stekal na zem ako kvapky krvi.
45 Keď vstal od modlitby a vrátil sa k učeníkom, našiel ich spať od zármutku. 46
I povedal im: “Čo spíte?

 Vstaňte, modlite sa, aby ste neprišli do pokušenia!”

	Mt 26,36-46	Mk 14,32-42	Lk 22,40-46

3.	

Ježiš  v  Getsemanskej  záhrade
A	 36 Tu  Ježiš  prišiel s nimi na pozemok, ktorý sa volá Getsemani,
B	a povedal učeníkom: “Sadnite si tu, kým odídem tamto a pomodlím sa.”
A‘	37 Vzal so sebou Petra a oboch Zebedejových synov. I doľahli naňho smútok a úzkosť. 
B‘	38 Vtedy im povedal: “Moja duša je smutná až na smrť. Ostaňte tu a bdejte so mnou!” 
C	39 Trochu poodišiel, padol na tvár a modlil sa: “Otče môj, ak je možné, nech ma minie tento kalich. No nie ako ja chcem, ale ako ty.”
A‘‘	40 Keď sa vrátil k učeníkom, našiel ich spať. I povedal Petrovi: “To ste nemohli ani hodinu bdieť so mnou?
D	41 Bdejte a modlite sa, aby ste neprišli do pokušenia! Duch je síce ochotný, ale telo slabé.” 
C‘	42 Znova odišiel a modlil sa: “Otče môj, ak ma tento kalich nemôže minúť a musím ho piť, nech sa stane tvoja vôľa.”
A‘‘	43 A keď sa vrátil, zasa ich našiel spať: oči sa im zatvárali od únavy.
C‘	44 Nechal ich, znova sa vzdialil a tretí raz sa modlil tými istými slovami.
A‘‘	45 Potom prišiel k učeníkom a povedal im: “Teraz už spite a odpočívajte!
E	Hľa, prišla hodina; Syna človeka už vydávajú do rúk hriešnikov. 46 Vstaňte, poďme! Pozrite, môj zradca sa priblížil.”

Štruktúra úryvku

Hlavná myšlienka: A,B,C,D,E
Keď z textu vypustíme ostatné časti dostaneme tento text:
36 Tu  Ježiš  prišiel s nimi na pozemok, ktorý sa volá Getsemani, a povedal učeníkom: “Sadnite si tu, kým odídem tamto a pomodlím sa.” 39 Trochu poodišiel, padol na tvár a modlil sa: “Otče môj, ak je možné, nech ma minie tento kalich. No nie ako ja chcem, ale ako ty.” 41 Bdejte a modlite sa, aby ste neprišli do pokušenia! Duch je síce ochotný, ale telo slabé.” Hľa, prišla hodina; Syna človeka už vydávajú do rúk hriešnikov. 46 Vstaňte, poďme! Pozrite, môj zradca sa priblížil.”
Táto časť obsahuje všetky dôležité myšlienky a je veľmi podobná tomu, čo opisuje Lukáš.
A	Ježiš prichádza modliť sa ako zvyčajne do Getsemani.
B	Ježiš ako vždy ide trochu do samoty.
C	Ježiš sa modlí aby sa naplnila vôľa Otca, aj napriek tomu, že je to pre neho veľmi ťažké.
D	Vyzýva aj učeníkov aby sa modlili s ním, a hovorí im aj za čo a prečo sa majú modliť.
E	Prichádza Ježišova hodina, ktorej ide Ježiš v ústrety vzpriamený - vysvetľuje význam predchádzajúcich udalostí, Ježišovej modlitby a jeho výzvy pre učeníkov aby bdeli a modlili sa. 	
Ostatné časti bližšie približujú priebeh Ježišovej modlitby

4.	
Vysvetlenie hlavných pojmov

Getsemani -	Bola to záhrada pri Olivovej hore, v ktorej Ježiš a jeho učeníci trávili príjemné chvíle odpočinku. (Douglas, J.D. et al, 1996, s. 269)
padnúť na tvár - 	Vyjadrovalo veľký strach, tvár sklonená k zemi znamenala v SZ pokoru, keď niekto o niečo prosil, ľahol si tvárou k zemi.
	Tvárou k zemi bol aj bohoslužobný postoj alebo vzdávanie pocty. (Douglas, J.D. et al, 1996, s. 1057)
kalich - 	V obraznom vyjadrení symbolizoval požehnanie, alebo pohromu určenú určitej osobe, v prípade Ježiša v Getsemani to bude skôr údel stanovený Bohom. (Douglas, J.D. et al, 1996, s. 788)
pokušenie -	V biblickom zmysle to znamená podrobiť skúške, zo strany Boha i zo strany diabla. Pri pokušení si musia boží služobníci znovu vyberať medzi dobrom a zlom. (Douglas, J.D. et al, 1996, s. 795)
hodina -	V presnom znení to znamenalo 1/12 dňa, čo bolo len približne tak dlho ako je naša 1 hodina. V biblickej dobe nemali chronometre na jej meranie. 
Vo všeobecnejšom význame určovala hodina okamih určitej udalosti. (Douglas, J.D. et al, 1996, s. 293)
5.	Zadefinovanie problému
Ako sa Ježiš modlil, hlavne v období kritickom, keď bol v ťažkej situácii. Čo bolo charakteristické pre jeho modlitbu. Je taká modlitba aktuálna a vzorová pre dnešného kresťana?
6.	Navrhnuté riešenie
Ježiš prichádza s učeníkmi do Getsemanskej záhrady, “v nej trávili príjemné chvíle odpočinku” (DOUGLAS, J.D. et al, 1996, s. 269) - to miesto poznal aj Judáš, inak by ich o pár hodín nenašiel. Ježiš zanecháva učeníkov a zoberie iba troch, ktorí ho sprevádzali pri najvýznamnejších udalostiach, Petra a Zebedejových synov – Jakuba a Jána. To nám naznačuje, že prichádza ďalšia významná udalosť. Ježišov zápas v modlitbe. Ježiš vedomý si prichádzajúcich udalostí umučenia a smrti, reaguje ako pravý človek. Neteší sa z toho, ale je smutný, pociťuje úzkosť, teda strach z niečoho neznámeho. V takejto pozícii sa Ježiš ocitá prvýkrát. (por. RIENECKER, F.,1992, s.371) Aj on žiada o pomoc najbližších priateľov, nechce byť v tejto ťažkej chvíli celkom sám. Žiada od nich aby tu boli s ním. Len trochu poodíde, aby sa zahĺbil do modlitby. Matúš píše, že Ježiš padol na tvár. Chcel tým vyjadriť, že Ježiš si až ľahol tvárou k zemi? Prečo v paralelnom texte Lukáš, ktorý si všetko overoval a spísal fakty píše, že Ježiš si kľakol. Marek to nerieši, lebo len všeobecne píše, že padol na zem. Prečo Matúš aj Lukáš, zmenili Marekov text, ak od neho čerpali túto stať, resp. ju poznali, o čom svedčí veľká zhoda. Ježiš si teda kľakol, čo potom chcel Matúš vyjadriť obrazne? Ježišovu pokoru, strach, alebo že o niečo ide veľmi prosiť? V tejto chvíli by to mohlo znamenať aj všetko naraz a nakoniec si mohol skutočne aj ľahnúť tvárou na zem. (por. RIENECKER, F.,1992, s.371) Aj telom vyjadrí to čo prežíva v duši. Lukáš píše, že sa potil, akoby kvapkami krvi. (Lk 22,44)  Skutočne vložil do modlitby celú svoju osobu, až v takej miere, že sa to prejavilo tak silne na jeho tele, podobne ako pri Ježišovom premenení. Ježiš skutočne prosí a nie o nejakú maličkosť. Prosí Otca aby zmenil údel, ktorý mu určil. Zároveň ostáva v pokore a je ochotný prijať tento údel ak na tom Otec trvá. Ježiš vstáva od modlitby a vracia sa k učeníkom. Tí spia, zdá sa že nepochopili, čo od nich Ježiš žiadal. (por. TRILLING, W., 1993, s. 252) On bojuje a oni spia. Výčitka Petrovi naznačuje, že s tým Ježiš nie je spokojný. Hlavne s Petrom, ktorý pred pár hodinami vyhlásil, že ho neopustí. (por. HRBATA, J.,1991, s. 563) Ježiš sa modlil dosť dlho, asi hodinu. Slabí netrénovaní učeníci, nevládali ani tú hodinu vydržať a bdieť? Neboli azda zvyknutí aj oni sa takto v noci, či nad ránom modliť? Alebo naozaj nepochopili, čo od nich Ježiš žiadal? Ježiš ich znovu vyzýva na bdelosť a modlitbu. Sám vysvetľuje, že je potrebné premáhať slabé telo, nezvyknuté na modlitbu tak neskoro v noci, navyše po náročnom dni. (por. TRILLING, W., 1993, s. 252)  Najskôr chcel aby s ním bdeli, teraz im už aj hovorí, za čo sa majú modliť.  Ježiš vidí aký sú slabí. Pri ďalšom návrate od modlitby ich zase nájde spať. Premáha ich únava. Aký to bol spánok, keď sa im Ježiš prihováral? Určite to nebol tvrdý spánok, skôr len odpočívanie, keď u Marka, dokonca nevedia, čo mu povedať na to, že ich našiel spať. Teda stačil Ježišov príchod a hneď sa zobudili. Tak ich necháva a aj tretíkrát sa ide modliť. Prečo sa Ježiš vracia k učeníkom a trikrát sa ide modliť? Chcel tým Matúš zdôrazniť vytrvalosť Ježišovej modlitby? Alebo jej dĺžku? Ježiš sa zakaždým modlí tými istými slovami, aj keď u Matúša sa jeho modlitba trochu mení. Na rozdiel od Marka, ktorý len oznamuje, že sa Ježiš trikrát modlil tými istými slovami. Mení sa, ako by sa Ježiš posúval bližšie k zjednoteniu s Otcom, kým sa úplne nestotožní s jeho vôľou, čoho dôkazom je, že vstáva, budí aj učeníkov a ide v ústrety svojej “hodine” a svojmu zradcovi. “Protože Ježíšovi učedníci nemohou počítat s tím, že je vždy mine “kalich utpení” (srov. 20,22n), připomíná jim Ježíšovo utrpení – utrpení Božího Syna – stále znovu, jak se mají a mohou chovat v takových situacích jako synové a dcery nebeského Otce (srov.5,45). Dospějí-li stále novými modlitbami ke shodě s vůli Otce (26,37-44), pak nemusí v tak kritických a životu nebezpečných situacích “sahat po meči” (srov. 26,52)” (M.Limbeck, s.264). Zaujímavá je otázka, ako vedeli učeníci, za čo sa Ježiš modlil, čo hovoril s Otcom. Povedal im to neskôr? Alebo azda počuli, čo Ježiš hovoril? Ak to počuli, musel sa Ježiš modliť nahlas, potom to mohli počuť, ak úplne nespali veď bol od nich len čo by kameňom dohodil (por. Lk 22,41). V nočnom tichu sa zvuk dobre rozlieha práve do takej vzdialenosti ako bol Ježiš od učeníkov.
7.	Praktický záver
Pre nás, ľudí žijúcich v 21. storočí, z toho plynie jasný záver. Potreba modliť sa, ktorú pociťujeme v hĺbke srdca, je autentická a nemožno ju ignorovať. Tak ako každá doba, aj táto doba je ťažká, náročná pre každého kto chce skutočne žiť. V tom množstve najrôznejších skúšok a útokov proti človeku, proti jeho životu, je modlitba nutnosťou. Je zdrojom sily, tak potrebnej pre zvládnutie všetkých skúšok. Pre kresťana je modlitba, akú nám ukázal Ježiš nutnosťou.
Ježiš nám ponúka modlitbu, ktorá má byť v samote s Otcom, ale nemusí byť tichá. Naopak, je potrebné Otcovi povedať úprimne a nahlas to, čo má človek na srdci. Do modlitby je potrebné zapojiť celého človeka, teda nie len ducha ale aj telo. Modlitba má byť vytrvalá, treba sa modliť aj opakovane, kým človek nedosiahne zjednotenie s vôľou Otca, o ktorú je potrebné prosiť. Treba sa modliť aj o prekonanie pokušení, inak môže kresťan do nich ľahko upadnúť. Po takej modlitbe sa môže kresťan smelo postaviť a ísť v ústrety akémukoľvek nebezpečenstvu a skúške.

Použité skratky
NZ	–	Nový zákon
Mt	–	Evanjelium podľa Matúša
Mk	–	Evanjelium podľa Mareka
Lk 	–	Evanjelium podľa Lukáša
Zoznam literatúry
Sväté písmo. Trnava: Spolok svätého Vojtecha, 1996. 2623 s. ISBN 80-7162-152-8 ISBN 0-86516-335-9
RAVASI, G.: Matúš (26,45-46). In: Sväté Písmo pre každého, 1, 2001, č.4, s.12-13
RAVASI, G.: Marek (14,32-52). In: Sväté Písmo pre každého, 1, 2001, č.6, s.16-17
LIMBECK, M.: Malý stuttgartský komentář – Evangelium sv. Matouše. Kostelní Vydří: Karmelitánske nakladatelství Kostelní Vydří, 1996. 279 s. ISBN 80-7192-146-7
TRILLING, W.: Evanjelium podľa Matúša II. Trnava: Dobrá kniha, 1993. 295 s. ISBN 80-7141-017-9
HRBATA, J.: Perly a chléb I. díl. Český Těšín: COR JESU, 1991. 549 s. ISBN 80-900746-1-8
HRBATA, J.: Perly a chléb II. díl. Český Těšín: COR JESU, 1991. 837 s. ISBN 80-900746-1-8
Rienecker, F.: Evanjelium podľa Matúša. Bratislava: CREATIVPRESS, 1992. 451 s. ISBN 80-7131-009-3
Douglas, J.D. et al.: Nový biblický slovník. Praha: Návrat domů, 1996. 1243 s. ISBN 80-85495-65-1